(untitled) (Филолошке студије, 2019)
Prispevek želi osvetliti težnjo slovenskih staršev po poimenovanju svojih otrok z imeni, ki so sposojena iz angleščine. Podatki, zbrani pri Statističnem uradu Republike Slovenije (SURS), potrjujejo, da se je v preteklih desetletjih povečal vnos tujejezičnih (in s tem tudi angleških) osebnih imen. Primerjava statističnih seznamov najpogostejših imen za novorojence za obdobji 1961-1970 in 2001-2015 pokaže, kako v primeru osebnih imen eksoticizmi (npr. Alex, Liam, Nick, Ruby in Zoe, ki jih najdemo med dvesto najbolj priljubljenimi imeni za zadnje statistično obdobje) tekmujejo z imeni, ki so bila prevzeta in podomačena pred mnogimi leti (npr. Robert). Vnos sposojenih imen obravnavamo z vidika pragmatičnega sposojanja, kot to opisuje in razvija G. Andersen (2014). Podan je kratek zgodovinski pregled sposojanja angleških osebnih imen v slovenščino ter opisana vloga angleščine kot jezika dajalca. Takšne pragmatično sposojene prvine kažejo tudi pomembne sociolingvistične značilnosti sposojevalcev ter posebnosti njihovega odnosa do obeh jezikov. Le-te skušamo analizirati s pomočjo vprašalnika, ki so ga izpolnjevali starši vrtčevskih otrok, in pri tem ovrednotiti kulturološki pomen angleškega jezikovnega vpliva na Slovenskem.